![Lucie Zýmová](/data/user_admin/d5/75650486-3142556392481624-603098775128375296-n_retina.110x110.exact.q85.jpg)
Lucie Zýmová
Marketing Specialist
Čau! V marketingu KPMG mám na starosti péči o naše sociální sítě, weby a taky některé studentské a HR projekty. Když zrovna nepracuju, tak jsem nejradši ve fitku nebo na procházce se psem.
I sebelepší projekt se dá spolehlivě zazdít špatnou prezentací. Aby se vám to nestalo, připravili jsme pro vás tenhle článek, kde se dozvíte, jak na to.
Pro úspěšnou prezentaci je potřeba dodržet několik zásad – například identifikovat klíčové sdělení, vhodně prezentaci strukturovat a poté ji účinně a jasně přednést.
V rámci přípravy je vhodné si nejprve ujasnit, o čem vlastně budete prezentovat a jak celou prezentaci pojmete. Zvažte také, pro koho je prezentace určena, a stanovte si cíle, které si můžete i sepsat.
Jakou úroveň znalostí je potřeba publiku předat? Má mít publikum po prezentaci jen obecné povědomí o nějakých tématech? Nebo je naopak vaším cílem, aby byli schopni o daném tématu třeba vést sami přednášku? Budete hovořit za každých okolností spisovně, nebo dáte přednost spíše uvolněnosti a bezprostřednosti? Je třeba, aby přesně zazněly definice, či jde spíše o předání informací pro pochopení celku jako takového? Všechny tyto otázky je nutné si zodpovědět už v rámci přípravy na prezentaci.
Udělejte si rešerši zdrojů, ze kterých budete vycházet. Zjistěte si, co je o problematice známo, tedy jaké jsou o ní dostupné informace. V této fázi je velmi důležité dbát na to, z jakých zdrojů čerpáte. Spoléhat se na zdroje, které nejsou kvalitní, může vést k tomu, že vaše prezentace – ač jinak skvěle připravená – nebude založena na pravdivých informacích. Nekvalitní zdroje vedou i k nekvalitní prezentaci.
Dobrou zprávou však je, že kvalitní zdroj lze poznat. Pokud je to možné, citujte myšlenky, ze kterých vycházíte. V textu tedy lze nalézt odkazy na konkrétní ideu konkrétních autorů. Dobré články také svá tvrzení podkládají relevantními argumenty (nikoli „slyšel jsem, že…“ či „znám lidi, kteří...“). Pomoci někdy může i Google. „Vygooglete“ si jméno autora a zjistěte něco o tom, jaké má vzdělání a praxi.
Často omílaný zdroj mezi studenty – Wikipedie – může být skvělým pomocníkem, ale špatným pánem. Wikipedii je vhodné totiž využívat pouze pro získání základního přehledu o tématu. Po přečtení encyklopedického článku se podívejte dolů na seznam citací, které si postupně rozklikněte. Při přípravě prezentace pak čerpejte již jen z primárních zdrojů, na které vás odkáže Wikipedie a další zdroje. Nejlepším způsobem, jak předejít uvedení špatné informace v prezentaci, je čerpat ze dvou a více nezávislých zdrojů. Pokud se informace shoduje (a zdroje jsou skutečně nezávislé, tj. nečerpají ze stejného třetího zdroje nebo ze sebe navzájem), je velká pravděpodobnost, že informace je pravdivá.
Poté, co máte definované téma a dostatek kvalitních zdrojů, vyberte, co vše je vhodné do vaší prezentace zařadit. Co se týká délky, bývá prezentace dost často ohraničena časovým omezením. To respektujte. Znakem dobrého řečníka je právě schopnost vymezený čas využít přesně. Myslete také na to, abyste své posluchače nepřehlcovali.
Dobrá pomůcka je počítat s dvěma minutami na jeden snímek prezentace.
Čím méně snímků, tím ale lépe. Častou chybou totiž je, že se prezentující snaží na posluchače přenést co největší množství informací. Výsledkem je nejen vysoký počet snímků, ale i hustota informací na každém z nich. Z prezentace si tak většina posluchačů odnese pouze fakt, že téma je příliš složité.
Je dobré stanovit si „záchytné slidy“ a na prezentaci si vzít hodinky, popř. se ujistit, že jsou v prezentační místnosti hodiny na zdi. Pokud si stanovíte např. snímek, který by měl být přesně v polovině prezentace, můžete v závislosti na něm při prezentování buď zrychlit (je-li již polovina času pryč a vy ještě nejste u tohoto „slidu“), nebo zvolnit (je-li již tento snímek za vámi a ještě neuběhla polovina času). Samozřejmě si můžete prezentaci rozdělit na třetiny a „záchytné slidy“ mít dva – je jen na vás, jak vám to vyhovuje. Pravděpodobně se to také bude odvíjet od celkové délky prezentace – na prezentaci, která trvá půl hodiny, budete potřebovat více záchytných bodů než na prezentaci, která trvá deset minut.
Pokud se chcete dozvědět něco víc o strukturování prezentace, zvládání trémy a správné neverbální komunikaci, pokračujte na naši bezplatnou online akademii Youniversity.cz. Čekají tam na vás i další kurzy věnované soft skills.
Marketing Specialist
Čau! V marketingu KPMG mám na starosti péči o naše sociální sítě, weby a taky některé studentské a HR projekty. Když zrovna nepracuju, tak jsem nejradši ve fitku nebo na procházce se psem.